![esemény betöltése](https://klebelsbergkastely.hu/wp-content/plugins/the-events-calendar/src/resources/images/tribe-loading.gif)
- Ez az esemény elmúlt.
ELŐADÁSOK A ZENÉRŐL
2020. március 12. | 17:30 - 18:30
Ferenc Józseftől Szent Istvánig
1914-1938: Egy rövid emberöltő kulturális emlékezete a komolyzenében
2. rész – A Marseillaise-től az Internacionáléig
Zenével egybekötött ötrészes előadássorozat a két világháború közötti évek magyar zenetörténetéről
Előadó: Windhager Ákos PhD, összehasonlító irodalomtörténész
A Klebelsberg Emlékház öt előadásból álló zenetörténeti sorozata a két világháború közötti évek magyar komolyzenéjének a történetét, alakulását kívánja összefoglalni. A felkért előadó, Windhager Ákos az első világháború kitörésétől a második világháború előestjéig mutatja be a tudatos emlékezetpolitika komolyzenei megnyilvánulásait. A sorozat főszereplői a korszak meghatározó zeneszerzői: Hubay Jenő, Dohnányi Ernő, Bartók Béla, Kodály Zoltán, Weiner Leó és Lajtha László, akik mellett számos, ma már nem ismert alkotó is feltűnik. A Ferenc Józsefet megjelenítő hadiportrétól a magyar kommün és a területelcsatolás traumáján át, a főváros egyesítésének erősen kritikus ünneplésén túl, a Szent István-emlékévig számos esetben nyilatkoztak meg a zene nagy- és kismesterei. A legtöbb alkotó nem kormányzati felkérésre írt zenei emlékműveket, mi több, sokszor vissza is utasították, hogy konkrét politikai tartalmat jelenítsenek meg. Az öt előadás betekintést enged a kormányzatok és a zenei élet kapcsolatába, a zeneszerzők közéleti tevékenységébe, a zenevilág belső hatalmi játékaiba, valamint abba, hogy az egykori gazdag zenei emlékezetből ma miért nem ismerhetünk szinte semmit.
2. rész – A Marseillaise-től az Internacionáléig
1919 zenei emlékezete
Az 1919-es év tragikus eseményei mellett néhány – főként a kulturális életben tapasztalt – kedvező eseményre hívja fel a figyelmet az előadó. Így ismerteti Reinitz Béla művelődéspolitikában betöltött vezetői szerepét és alkotói munkásságát, majd kitér Dohnányi, Kodály és Bartók rövid ideig tartó zeneakadémiai vezetőségére. Ezek a zeneszerzők a diktatúrával kapcsolatban több ízben is megnyilatkoztak, és későbbi műveikben elítélték azt. A korszakban született kis számú mű közül kiemelkedik A csodálatos mandarin, amelynek Szabó Dezső 1919-ben megjelent Az elsodort falu című könyvével való összevetése szintén új értelmezési lehetőségeket kínál.
Az előadóról
Windhager Ákos PhD (1975), összehasonlító irodalomtörténész. Kutatási területei: a 19. és a 20. századi kulturális emlékezet; a szépirodalom, a komolyzene és a tömegkultúra kölcsönhatásai; valamint a művészet közéleti olvasatai. Az MMA Művészetelméleti és Módszertani Kutatóintézet tudományos munkatársa, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem óraadó oktatója és a Magyar Állami Operaház zenekari dramaturgja.
Eddig megjelent kötetei:
Vivente e moriente – 1956 emlékezete a komolyzenében (L’Harmattan Kiadó,2016)
Mihalovich Ödön (BMC, 2019)